Sekulariseringsbegrepet

1. Sekularisering er et fransk ord og er betegnelsen på prosessene der et samfunn blir mindre religiøst. Historisk har dette betydd at religiøs eiendom, makt, oppgaver eller autoritet overtas av uavhengige institusjoner som ikke er religiøst, altså offentlige sektorer som for eksempel staten. Sekulær er et ord som i all hovedsak betyr verdslig, altså noe som egentlig ikke har noe med religion å gjøre. Et sekulært samfunn er et samfunn hvor det er minimalt eller ingen sammenheng mellom lover, styresmakter og religiøse påbud, ledere. Det moderne samfunns krav om likebehandling av alle borgere uansett livssynsmessig tilhørighet, noe som er sentralt i menneskerettighetene, innebærer at staten skal være mest mulig nøytral. Dette medfører til et faktisk krav om sekularisering av staten.

2. Sekulariseringen har i praktisk sett to hoveddimensjoner: 1.Den offentlige eller institusjonelle dimensjon, hvor staten overtar og/eller verdsliggjør oppgaver som tidligere har tilligget en religiøs institusjon. 2.Den private dimensjon.

Et eksempel på en offentlig sekularisering kan være navngiving. Tidligere var dette en kirkelig oppgave i Europa, knyttet til dåpen som kirkelig handling. I dag registreres navn + personnummer i en offentlig instans. Et annet eksempel er avviklingne av statskirkeordningene i flere land i Europa og «the wall of separation» mellom stat og religion. Når det gjelder sekulariseringen i den private dimensjon, var dette en antakelse de sosiologiske klassikerne som Marx og Freud tok for gitt som en følge av utdanning, stigende levestandard og opplysning. Men på tross av disse motvikende tendensene som for eksempel. New age, synes det likevel klart at religion spiller en stadig mindre rolle i individenes liv i Europa og Nord-Amerika, målt i forhold til hva folk sier de tror på og i hvilken grad de deltar i religiøse sammenhenger og aktiviteter.

//3. Hvilken grad har Norge og resten av verden blitt sekularisert i disse to betydningene av ordet?// - I Norge har staten tatt mer over for kirken, som vil si at det er en offentlig demisjon, og at kirken ikke lenger har den store makten den hadde før. Folk går mindre på gudstjenester i kirker og overgangritualer har gått ned. Mange ser på kirken som en tilhørighet i stedet for tro. De fleste vil fortsette å være en del av statskirkeordningen, men samtidig vil de ikke at kirken skal være påtrengende, de vil oppsøke kirken når de selv føler behovet. De fleste mener kirken skal holde liv i religionen, og at de kan delta på høytidelige anledninger eller krisesitasjoner. På grunn av at religion er en individs privatsak, har kirken mindre innflytelse på enkeltmennesker, og religionen er blitt forandret fordi religionen kommer på siden av alt annet. Resten av verden er religionen sterkere. Tradisjonelle religioner lever med moderne fenomener, et eksempel på dette er i Japan, der de for en shintoprest til å velsigne en ny bil før den blir tatt i bruk. Religionen i mange andre land blitt knyttet til reglene og normene som er i landet. Enkeltmennesker blir, kanskje, derfor mer avhengig av religionen og bruker den mer i dagliglivet. media type="custom" key="4398373" width="546" height="546" align="center" //4. Indre sekularisering av religion er en tredje betydning av begrepet. Hva er innholdet i denne formen for sekularisering// - Den tredje betydningen for sekularisering, den indre sekulariseringen, skjer innenfor religionen selv. Religionen blir påvirket av de to andre sekulariseringsprosessene, at staten for mer makt og at religionen betyr mindre for enkeltmennesker. Forklaringskraften til religionen har redusert og vitenskapens forklaringer virker mer sanne.

//5. Hva går "såkalla sterke sekulariseringsteoriar" ut på?// - Sterke sekulariseringsteorier går ut på at de siste 15-20 årene har det vært vanlig å ta avstand fra den påstanden om at den moderne verden går automatisk over til retningen av en global sekularisering. Altså at hele verden går over til at land som nå er under religiøs innflytelse båd e politisk og økonomisk og at folk flest har mindre religiøst engasjement.

//6. Hvordan blir disse teoriene vurdert i dag?//

- teoretikerne nå til dags er mer inspirert av økonomisk konkurransetenkning og vil derfor hevde at siden det er flere religioner tilstede i et land, enn hva det var før i tiden. Dette vil føre til at en økning i religiøs aktivitet. Selv om det er teoretikere som mener dette, er det fortsatt noen som debattere mot dette og mener at dette kan ikke stemme. De som er mot denne teorien mener dermed at den religiøse aktiviteten er på vei ned og ut. Det er med andre ord ikke full enighet. Hvis det så blir større religiøs aktivitet blant folk, vil en fremdeles folk flest ha en sekularisert samfunn.